Дворски и манастирски комплекси као центри занатства у средњовековној Србији
Током средњег века занатство се, сходно потребама, развијало паралалено како у урбаном, тако и у руралном простору, а насупрот кућној, сеоској, градској и индустрији рударских градова. У зависности од места радње и улоге занатлије, као и економског центра коме он припада, може се поделити на сеоско, градско, рударско, дворско и манастирско. Овом приликом пажња је посвећена занатству у дворском и манастирском комплексу, које је услед фокуса на развој и успон градског занатства до сада било запостављено.